Author: User

Л. Іващенко ("Я" – людина і громадянин (Як ефективніше використовувати краєзнавчий матеріал на уроках суспільствознавчого циклу) наводить наступні рекомендації щодо написання історії села та її використання:
1. Усвідомлення значущості об'єкта дослідження. Використання дослідницької «моделі трьох запитань» Гоулсона. (Що сталося? Чому це сталося? Якими були наслідки чи які можливі наслідки події в майбутньому?)
2. Визначення, хто, як і що робитиме. Створення ініціативної групи.
3. Визначення методів дослідження.
4. Визначення джерел інформації:
а) наукові праці з відповідного історичного періоду;
б) документа.
Визначення місця, де вони містяться (архіви, музеї);
в) праці місцевих краєзнавців. Особисті зустрічі з ними (якщо це можливо);
г) ілюстративний матеріал (фотографії, плакати, малюнки, схеми і т. ін. ).
5. Використання джерел інформації.
6. Опрацювання і систематизація інформації. Складання схем, таблиць, діаграм, карт.
7. Написання роботи.
8. Тиражування історії села.
9. Використання в навчальній та виховній роботі:
На уроках:
1. Роздавальний матеріал для краєзнавчих уроків-досліджень.
2. Використання фактів, подій, схем, фотодокументів, карт для актуалізації матеріалу на звичайних уроках.
3. Використання матеріалу для творчих завдань (творів, есе, віршів, розповідей від імені учасника події, сценок і т. ін.).
4. Інформаційний матеріал для складання тестових завдань для тематичного оцінювання з відповідних тем.
У позаурочний час:
1. Вибір тематики для наукових робіт та мікродосліджень.
2. Написання сценаріїв (вечір, сільське свято, сценка, КВК).
3. Створення історичних ігор з використанням краєзнавчого матеріалу, історичних мікровистав.
4. Написання статей для періодичної преси.
5. Оформлення нових експозицій у шкільному музеї.
6. Робота гуртків.
7. Написання родоводів.
8. Олімпіади, вікторини, конкурси, турніри.
9. Реалізація примірників історії села серед місцевого населення .
Результатом такої роботи можуть бути учнівські реферати, альбоми, буклети, складені за допомогою вчителів історичні довідки про місто / село.

9. Реалізація примірників історії села серед місцевого населення .
Результатом такої роботи можуть бути учнівські реферати, альбоми, буклети, складені за допомогою вчителів історичні довідки про місто / село.
Поглиблюється розгляд певного краєзнавчого об'єкта з учнями і під час тематичних екскурсій до краєзнавчого музею села (міста). Підсумком роботи, своєрідним звітом можуть бути учнівські реферати, до написання яких ставляться певні педагогічні вимоги: добровільний вибір теми, глибокий інтерес до неї, самостійність у роботі над рефератом, розроблення його плану, збір і оброблення матеріалу, його систематизація, написання і захист реферату.
Деякі школярі вибирають об'єктом вивчення історію вулиці села (міста), де вони проживають. Пропонуємо схему вивчення історії вулиці села (міста) в такій послідовності:
- історія назви вулиці;
- події, що відбувались на цій вулиці;
- історія її забудови, перспективи розвитку;
- історія та розвиток промислових підприємств, різних установ, розташованих на вулиці;
- історія окремих будинків і споруд;
- біографії цікавих людей, які жили колись і проживають нині;
- пам'ятники історії, культури тощо на цій вулиці.
Тематика бесід може бути з таких тем: «Рідна вулиця», «Історія вулиці, на якій ти живеш», «Історія вулиці в твоєму житті», «Меморіальна дошка, пам'ятний знак — візитна картка історії вулиці». Цікавою може бути й вікторина «Що? Де? Коли?». Для підготовлених учнів рекомендуємо заочну екскурсію "Вивчаємо історію на вулицях міста».
Зацікавленим у вивченні історії школи можна рекомендувати таку схему:
- час побудови шкільного приміщення;
- ініціатор будівництва;
- перші вчителі;
- роль школи в культурному житті краю;
- знатні люди — вихованці школи;
- сучасні здобутки школи .

РАЙОННИЙ МЕТОДИЧНИЙ КАБІНЕТ, 38800
Смт Чутове, вул.Леніна,4e-mail: chutovo.rmk@mail.ru

РАЙОННИЙ МЕТОДИЧНИЙ КАБІНЕТ

ІСТОРИЧНЕ КРАЄЗНАВСТВО
ЯК ЗАСІБ ПАТРІОТИЧНОГО ВИХОВАННЯ МОЛОДІ.
ОРГАНІЗАЦІЯ КРАЄЗНАВЧОЇ РОБОТИ В ШКОЛІ.
МЕТОДИКА ПРОВЕДЕННЯ КРАЄЗНАВЧИХ ДОСЛІДЖЕНЬ.
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
УПОРЯДНИК : К.КУРІННА,
ЗАВІДУЮЧА РМК

ЧУТОВЕ. 2012

Організація краєзнавчої роботи в школі
Зміст знань, позбавлений належного рівня краєзнавчого показника, не відповідає завданню входження України у світовий інтелектуальний простір, потребі забехпечення адаптації життєдіяльності особистості в конкретно та динамічно змінних умовах краю, регіону. Розширення фону науково-світоглядного феномену.
В.Обозний

Основні документи для забезпечення громадянського виховання : Декларація прав дитини, Конвенція прав дитини, Закони України «Про освіту», «Про загальну середню освіту», Державна національна программа «Освіта» ( «Україна ХХ століття»).
І.МЕТА ОРГАНІЗАЦІЇ КРАЄЗНАВЧОЇ РОБОТИ В ШКОЛІ
Мета краєзнавчої роботи педагогічного коллективу школи полягає в поглибленні знань про свій рідний край, його природу, життя людей, розвиває сенсорні сприймання дітей, інтерес до шкільних предметів, культуру поведінки.
Діти беруть активну участь у створенні краєзнавчих експозицій: збирають історичні документи про рідне село, матеріали до шкільного музею, ведуть пошук ветеранів війни, поповнюють знання про історію рідного краю, видатних людей села.
ІІ. КРАЄЗНАВЧА РОБОТА І ПРОБЛЕМИ, ЯКІ ВОНА ВИРІШУЄ, ЕТАПИ КРАЄЗНАВЧОЇ РОБОТИ
Краєзнавча робота сприяє пошуковій діяльності-діти самостійно встановлюють причинно-наслідкові зв»язки, роблять висновки з побаченого, опрацьовують зібраний матеріал, поглиблюючи при цьому знання.
Перший етап краєзнавчої роботи полягає у визначенні основних ліній дослідницької роботи в краєзнавстві.
Другий етап—знання методики краєзнавчої роботи.
Третій етап : вивчення краєзнавчої літератури
Четвертий етап : комплексний підхід до краєзнавчої роботи

ІІІ.МЕТОДИ ДОСЛІДЖЕННЯ
Дослідницька робота проводиться в такій послідовності :
збирання і облік матеріалу;
Аналіз матеріалу й установлення зв»язку між фактами та явищами;
Розподіл матеріалу по группах відповідно до питань, що їх стосується;
Наукові висновки матеріалу;
Практичні висновки;
Пропаганда практичних висновків та освітня краєзнавча робота.
ІV. ФОРМИ КРАЄЗНАВЧОЇ РОБОТИ
Форми проведення краєзнавчої роботи можуть бути такі :
пропаганда краєзнавчих ідей;
Пропаганда здобутків дослідницької роботи
V.ФОРМИ ПРОПАГАНДИ КРАЄЗНАВЧИХ ЗНАНЬ СЕРЕД УЧНІВ ТА НАСЕЛЕННЯ:
через доповіді та літературні видання, влаштування екскурсій, організацію краєзнавчого музею;
через роботу експозицій краєзнавчого музею;
Через уроки та виховні заходи з використанням музейних матеріалів або музейні уроки
Через створення методички з факультативного курсу “Історія Чутівщини”
VІ.ПЕРСПЕКТИВА РОЗВИТКУ КРАЄЗНАВЧОЇ РОБОТИ
Слід зосередити увагу на таких аспектах :
залежність розвитку особистості від використаних видів, форм та методів;
Залежність розвитку особистості від краєзнавчих ресурсів, використаних у вихованні;
Ефективність виховання при використанні різних видів. Форм та методів краєзнавчої роботи;
Оптимізація виховного процесу залежно від краєзнавчих ресурсів.
МЕТОДИКА ПРОВЕДЕННЯ КРАЄЗНАВЧИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
Проведення краєзнавчої роботи може включати різноманітні форми і методи навчання, зорієнтовані на поглиблене вивчення краєзнавчих об'єктів учнями. Серед них визначальними є:
- методичні схеми і рекомендації вивчення краєзнавчих об'єктів; екскурсії до краєзнавчого музею, тематичні розповіді екскурсовода і керівника факультативу;
- навчально-практичні роботи, лабораторні (з документами, архівними матеріалами з історії краю);
- зустрічі з ветеранами війни, національно-визвольних рухів, народними умільцями; практикуми в місцевому архіві; тематичні походи та експедиції;
- конференції з історії краю;
- організація книжкових тематичних виставок і занять з бібліографії краю;
- робота з краєзнавчими текстами;
- дидактичні ігри з краєзнавства, брейн-ринг «Люби, вивчай свій рідний край», аукціони, ярмарки народних пісень, приказок, предметів побуту;
-тематичні бесіди і діалоги учителя та учнів.
Для школярів, що вибирають об'єктом краєзнавчої роботи історію рідного села, можна рекомендувати таку послідовність їх вивчення:
І. Перша історична згадка про село (місто).
2. Історичні відомості про заснування і назву села (міста).
3. Як здійснювалась його забудова.
4. Перші будинки, архітектурні споруди.
5. Перші поселенці і будівельники села (міста).
6. Як зростала чисельність населення.
7. Умови життя, заняття, національний і соціальний склад населення.
8. Вулиці і площі населеного пункту, їх назви та історія.
9. Які визначні історичні місця знаходяться у вашому селі (місті).
10. Зростання житлового фонду, культурних закладів.
11. Формування архітектурного обличчя села (міста).
12. Визначні особистості — вихідці з рідного села (міста) .